![](/globalassets/media/images/slide-images/124229-sunbyberg-municipality-1200px.jpg?width=796&mode=crop&heightratio=0.75&quality=90)
Studie Sundbyberg
Akustické prostředí významně ovlivňuje výkony zaměstnanců
Ecophon a Stress Research Institut ve Stockholmu provedli unikátní studii, aby zjistily, jak zvuk ovlivňuje osoby v open-space kancelářích. Hlavním cílem bylo zjistit, jak vlastnosti stropu ovlivňují zdraví, výkon a míru vnímaného vyrušení zaměstnanců. Výsledek byl jednoznačný - lepší zvukové prostředí významně zlepšuje výkonnost v práci:
Snížení úrovně stresu se týká vyšší schopnosti koncentrace a zapamatování, snadnějšího rozhodování a jasného úsudku. Hodnoty uvedené výše jsou porovnávány s hodnotami z průměrných výsledků. Jedinečný koncept studieStudie je jedinečná v následujících ohledech:
|
O studii Studie probíhala na dvou podlažích městského úřadu Sundbyberg blízko Stockholmu. Podlaží byla téměř identická se stejným umístěním, nábytkem a počtem pracovních míst. Lidé vykonávali podobný typ práce. Na stropy byly umístěny zvukové absorbéry s artikulační třídou 190. Studie se zúčastnilo celkem 151 zaměstnanců. |
||||
![]() Obrázek z kanceláře Sundbyberg. |
|
1. Přípravy zvukového prostředíO víkendu došlo ke změně zvukového prostředí na obou podlažích, aniž by o tom zaměstnanci byli informování:
|
|
![]() |
2. Nahrazení lepších absorbérů za horší a opačněPo třech týdnech byly akustické podmínky opět změněny. K výměně došlo o víkendu, kdy žádný ze zaměstnanců nebyl přítomen.
|
|
![]() |
3. Opětovná výměna absorbérůPo třech týdnech došlo opět k výměně absorbérů, což znamenalo:
|
Komfortní vzdálenost
![](/globalassets/media/images/article-images/sundbyberg-study/sundbyberg-distance-of-comfort.jpg)
Akustika v pracovním prostředí byla změřena několikrát během studie podle směrnice ISO 3382-3. Takto byla měřena vzdálenost zaměstnanců od zdroje hluku tzv. akustické pohodlí.
Studie ukázala, že lidé jsou skutečně silně ovlivněni zvukovým prostředím v open-space kancelářích. Komfortní vzdálenost (akustického pohodlí) byla velmi odlišná hlavně při šíření řeči:
Komfortní vzdálenost byla o 35% kratší na podlaží s lepší akustikou.
Jak lidé vnímali vyrušení zvukyPři pobytu na podlaží vždy s právě lepší akustikou došlo ke zlepšení míry vyrušení, tzn. jak lidé vnímali, že jsou vyrušováni zvuky či svými kolegy. Stejné výsledky byly pozorovány na obou podlažích. Body křivky uprostřed (T2) ukazují zlepšení a zhoršení akustického prostředí a jeho vliv na míru vyrušení. |
Míra vyrušení ![]() |
|
Vyrušení při bezprostřední blízkosti zdroje hlukuStudie ukázala výrazně menší vyrušení při bezprostřední blízkosti zdroje hluku v lepším zvukovém prostředí. Stejný jev byl pozorován na obou podlažích, ačkoliv se výsledky lišily. Body křivky uprostřed (T2) ukazují míru vyrušení při lepších akustických podmínkách a horších akustických podmínkách.
|
Míra vyrušení ![]() |
|
Vnímané vyrušení na delší vzdálenostDošlo k úbytku míry vyrušení na větší vzdálenosti při vylepšených akustických podmínkách. Body křivky uprostřed (T2) ukazují rozdíl mezi vylepšeným a zhoršeným akustickým prostředím.
|
Míra vyrušení ![]() |
|
Vnímaná míra stresuStudie také ukázala, že zlepšení akustických podmínek vedlo k úbytku vnímaného stresu. Body křivky uprostřed ukazují rozdíl mezi zlepšenými a zhoršenými podmínkami.
|
Testovaná doba |
Přečtěte si celou studiiStudie byla provedena ve spolupráci s výzkumným ústavem Stress Research Institute ve Stockholmu pod vedením doktora Arama Seddigha na jaře 2014 v budově městského úřadu. Výsledky byly publikovány v publikaci Journal of Environmental Psychology v září 2015. Přečtěte si a stáhněte celou studii na www.sciencedirect.com |
|||||
Výzkumný ústav Stress Research Institute je národní výzkumné středisko pro výzkum kvality spánku, stresu a zdraví. Institut je součástí fakulty sociálních studií na Univerzitě ve Stockholmu (University of Stockholm).
|
*Dr. Nigel Oseland je jedním z předních konzultantů prostředí v kancelářích. Jeho studie psychoakustiky (tj. věda, která se zabývá vlivem zvuku na psychiku a fyziologii lidí) ukazuje, že psychofyziologické faktory mají větší efekt než zvuk samotný.
Z tohoto důvodu zvukové prostředí a hlavně změny v něm musí být zkoumány ve skutečných kancelářských prostorech na skutečných zaměstnancích.
Jinak je možné, že některé důležité faktory, které hrají velkou roli, budou opomenuty.